Гдје је најопаснији ујед стршљена
![](/UcitaneSlike/nemanja/2024/Jul/Strsljen_Ilustracija.jpg)
Ујед стршљена представља опасност за људе склоне алергијским реакцијама, најопаснији су уједи у предјелу главе и врата, јер може доћи до гушења и такве особе одмах треба да затраже љекарску помоћ, речено је Срни у Служби породичне медицине Дома здравља у Бањалуци.
Начелник Службе Косана Станетић рекла је да се приликом уједа јавља јак бол, црвенило, свраб и оток, који пролази око сат времена након уједа, осим код алергичних особа.
"Уједи стршљена посебно су опасни код особа склоним алергијским реакцијама, а код посебно осјетљивих особа може се развити и најтежа алергијска реакција – анафилактички шок, која је животно угрожавајуће стање", објаснила је Станетићева.
Она је додала да се пацијенти са таквим алергијским реакцијама жале на отежано дисање, мучнину, повраћање, дрхтавицу и повишену тјелесну температуру, те да је код оваквих пацијената неопходна хитна љекарска помоћ.
"Први корак након уједа стршљена је да се убодени дио тијела подигне у односу на труп, да би се на тај начин спријечило ширење отрова. Уколико је жаока остала у кожи, најбоље је одстранити равним ножем, а не пинцетом да би се избјегло истискање отрова", каже Станетићева.
Осим фармаколошке терапије, Станетићева је навела да многе особе примјењују и природна средства за ублажавање симптома насталих након уједа стршљена, најчешће хладне облоге, а есенцијална уља метвице и лаванде користе против бола и свраба.
Станетићева је рекла да се у народној медицини, као средства за ублажавање тегоба, препоручују и масти од гавеза и невена, а превентивно се препоручује кориштење средстава за заштиту од уједа инсеката.
(Независне)
Начелник Службе Косана Станетић рекла је да се приликом уједа јавља јак бол, црвенило, свраб и оток, који пролази око сат времена након уједа, осим код алергичних особа.
"Уједи стршљена посебно су опасни код особа склоним алергијским реакцијама, а код посебно осјетљивих особа може се развити и најтежа алергијска реакција – анафилактички шок, која је животно угрожавајуће стање", објаснила је Станетићева.
Она је додала да се пацијенти са таквим алергијским реакцијама жале на отежано дисање, мучнину, повраћање, дрхтавицу и повишену тјелесну температуру, те да је код оваквих пацијената неопходна хитна љекарска помоћ.
"Први корак након уједа стршљена је да се убодени дио тијела подигне у односу на труп, да би се на тај начин спријечило ширење отрова. Уколико је жаока остала у кожи, најбоље је одстранити равним ножем, а не пинцетом да би се избјегло истискање отрова", каже Станетићева.
Осим фармаколошке терапије, Станетићева је навела да многе особе примјењују и природна средства за ублажавање симптома насталих након уједа стршљена, најчешће хладне облоге, а есенцијална уља метвице и лаванде користе против бола и свраба.
Станетићева је рекла да се у народној медицини, као средства за ублажавање тегоба, препоручују и масти од гавеза и невена, а превентивно се препоручује кориштење средстава за заштиту од уједа инсеката.
(Независне)