Aktivisti neformalne grupe građana „Za legalnu i kontrolisanu eksploataciju šljunka u RS“ poručuju: Javno dobro nije za privatne džepove
![](/UcitaneSlike/Emir/2023/2024/januar/februar/mart/april/maj/maj2/jun/jun1/ulična_doboj_4.jpg)
Aktivisti neformalne grupe građana „Za legalnu i kontrolisanu eksploataciju šljunka u RS“ poručuju: Javno dobro nije za privatne džepove
Aktivisti Neformalne grupe građana „Za legalnu i kontrolisanu eksploataciju šljunka u Republici Srpskoj“ su danas u Doboju organizovali uličnu akciju kako bi upoznali svoje sugrađane sa mapom legalnih lokacija za eksploataciju šljunka u Republici Srpskoj, kao i skrenuli pažnju na ovaj dugogodišnji problem i zabrinjavajuću praksu, koja ne samo da nanosi štetu rijekama i njenim koritima, već stvara ozbiljne ekonomske i društvene posljedice.
![](/UcitaneSlike/Emir/2023/2024/januar/februar/mart/april/maj/maj2/jun/jun1/ulična_doboj_3.jpg)
Naime, trenutno se u Republici Srpskoj odvijaju radovi na uređenju korita na ukupno 31 lokaciji, u slivu Drine, Bosne, Vrbasa i drugih rijeka. Uređenje korita se u ovom slučaju odnosi na čišćenje korita i vodnog zemljišta, što podrazumijeva i dislokaciju riječnog materijala i eksploataciju šljunka. Građanima su predstavljene legalne lokacije uz napomenu da sve što se dešava van njih, nije legalno. Pored toga, aktivisti su podijelili svoju zabrinutost vezanu za sam proces raspisivanja javnih poziva, odabira izvođača, kao i nedostatak interesovanja šljunkarskih preduzeća za čišćenje lokacija koje su manje atraktivne.
![](/UcitaneSlike/Emir/2023/2024/januar/februar/mart/april/maj/maj2/jun/jun1/ulična_doboj_2.jpg)
„Tokom ovog mjeseca Javna ustanova „Vode Srpske“ je raspisala Javni poziv za izvođenje radova na dodatnih 12 lokaliteta. Posebno smo ukazali građanima da su „Vode Srpske“ Javni poziv za dostavljanje ponuda za održavanje riječnih korita, dislokaciju i vađenje materijala iz vodotoka iz korita rijeka Ćehotina, Lim, Vrbanja, Una, Sana, Gomjenica i Vrbas na području lokalnih zajednica Foča, Rudo, Kotor Varoš, Kostajnica, Kozarska Dubica, Prijedor, Novi Grad i Laktaši od novembra prošle godine do sada raspisivale, odnosno ponavljale šest puta i da za te Javne pozove gotovo da nije bilo zainteresovanih, jer se radilo o manjim količinama riječnog materijala koje je trebalo izvaditi. Umjesto toga, šljunkari naprosto atakuju na lokalitete u vodotoku rijeka Drine i Bosne, što ukazuje da njih isključivo zanima profit, a ne radovi na održavanju riječnih korita. Uz još uvijek prisutnu nelegalnu eksploataciju šljunka, ukazujemo da nadležni i dalje nedovoljno čine da se uredi oblast upravljanja vodotocima u Republici Srpskoj.“ rekli su aktivisti.
Aktivisti se trude da priđu rješavanju problema sa više strana, te su insistirali da Glavna služba javnog sektora u Republici Srpskoj uradi naknadni pregled provođenja preporuka iz izvještaja o Reviziji učinka za vodotok Drine, što je prihvatila i uvrstila u Godišnji plan rada za 2024.godine. „Nastojaćemo da ubjedimo revizore da naredne godine osim za sliv rijeke Drine reviziju učinka upravljanja vodotokom urade i za rijeku Bosnu i Vrbas, rijeke na kojima se takođe odvija eksploatacija šljunka u većim razmjerama i zbog potrebe da se adekvatnije urede i ti vodotoci“, dodali su aktivisti.
Aktivisti Neformalne grupe građana „Za legalnu i kontrolisanu eksploataciju šljunka u Republici Srpskoj“ su danas u Doboju organizovali uličnu akciju kako bi upoznali svoje sugrađane sa mapom legalnih lokacija za eksploataciju šljunka u Republici Srpskoj, kao i skrenuli pažnju na ovaj dugogodišnji problem i zabrinjavajuću praksu, koja ne samo da nanosi štetu rijekama i njenim koritima, već stvara ozbiljne ekonomske i društvene posljedice.
![](/UcitaneSlike/Emir/2023/2024/januar/februar/mart/april/maj/maj2/jun/jun1/ulična_doboj_3.jpg)
Naime, trenutno se u Republici Srpskoj odvijaju radovi na uređenju korita na ukupno 31 lokaciji, u slivu Drine, Bosne, Vrbasa i drugih rijeka. Uređenje korita se u ovom slučaju odnosi na čišćenje korita i vodnog zemljišta, što podrazumijeva i dislokaciju riječnog materijala i eksploataciju šljunka. Građanima su predstavljene legalne lokacije uz napomenu da sve što se dešava van njih, nije legalno. Pored toga, aktivisti su podijelili svoju zabrinutost vezanu za sam proces raspisivanja javnih poziva, odabira izvođača, kao i nedostatak interesovanja šljunkarskih preduzeća za čišćenje lokacija koje su manje atraktivne.
![](/UcitaneSlike/Emir/2023/2024/januar/februar/mart/april/maj/maj2/jun/jun1/ulična_doboj_2.jpg)
„Tokom ovog mjeseca Javna ustanova „Vode Srpske“ je raspisala Javni poziv za izvođenje radova na dodatnih 12 lokaliteta. Posebno smo ukazali građanima da su „Vode Srpske“ Javni poziv za dostavljanje ponuda za održavanje riječnih korita, dislokaciju i vađenje materijala iz vodotoka iz korita rijeka Ćehotina, Lim, Vrbanja, Una, Sana, Gomjenica i Vrbas na području lokalnih zajednica Foča, Rudo, Kotor Varoš, Kostajnica, Kozarska Dubica, Prijedor, Novi Grad i Laktaši od novembra prošle godine do sada raspisivale, odnosno ponavljale šest puta i da za te Javne pozove gotovo da nije bilo zainteresovanih, jer se radilo o manjim količinama riječnog materijala koje je trebalo izvaditi. Umjesto toga, šljunkari naprosto atakuju na lokalitete u vodotoku rijeka Drine i Bosne, što ukazuje da njih isključivo zanima profit, a ne radovi na održavanju riječnih korita. Uz još uvijek prisutnu nelegalnu eksploataciju šljunka, ukazujemo da nadležni i dalje nedovoljno čine da se uredi oblast upravljanja vodotocima u Republici Srpskoj.“ rekli su aktivisti.
![](/UcitaneSlike/Emir/2023/2024/januar/februar/mart/april/maj/maj2/jun/jun1/ulična_doboj_1.jpg)
Aktivisti se trude da priđu rješavanju problema sa više strana, te su insistirali da Glavna služba javnog sektora u Republici Srpskoj uradi naknadni pregled provođenja preporuka iz izvještaja o Reviziji učinka za vodotok Drine, što je prihvatila i uvrstila u Godišnji plan rada za 2024.godine. „Nastojaćemo da ubjedimo revizore da naredne godine osim za sliv rijeke Drine reviziju učinka upravljanja vodotokom urade i za rijeku Bosnu i Vrbas, rijeke na kojima se takođe odvija eksploatacija šljunka u većim razmjerama i zbog potrebe da se adekvatnije urede i ti vodotoci“, dodali su aktivisti.