У МУЗЕЈУ СЕМБЕРИЈЕ ОВОРЕНА ИЗЛОЖБА „АРХЕОЛОГИЈА БАЛКАНА У ФОКУСУ“
![](/UcitaneSlike/Emir/2023/Jun/jul/IMG_2179.jpg)
Научне сензације из доба неолита на подручју Новог Села од вечерас доступне и грађанима
У склопу истраживачког пројекта Фонда за унапређење научног рада вечерас је у Музеју Семберије у Бијељини отворена изложба „Визуализација непознатог Балкана", која презентује археолошкаископавања у Босни и Херцеговини и Србији од 2019. до 2021. године које је провео Аустријски археолошки институт (ÖАИ) Аустријске научне академије (ÖАW) заједно са локалним партнерима.
![](/UcitaneSlike/Emir/2023/Jun/jul/IMG_2180.jpg)
Приказани су налази са пет локалитета који обухватају вријеме од неолита до раног жељезног доба међу којима је и хумка на подручју Новог Села. Она, према ријечима Др Мариа Гаврановића, замјеника директора Аустријског археолошког института, представља научну сензацију, јер су на простору Семберије пронађени овакви остаци из доба неолита.
![](/UcitaneSlike/Emir/2023/Jun/jul/IMG_2177.jpg)
„Оно што смо пронашли на подручју Бијељине је превазишло сва нашаочекивања и направило је одјека у научној заједници. У великим хумкама источно од Бијељине, које досада уопште нису помињане у научној литератури, а нама су биле занимљиве узвисине тог облика у равници, у ископавањима 2019. и 2021, године открили смо да оне представљају ритуална мјеста. Ту су прије 5 000 година или 2500 година п.н.е. људске заједнице са овог простора сахрањивале своје мртве које су спаљивали и при томе су рађене одређене ритуалне радње“, појаснио је Гаврановић.
Исти локалитет је у периоду 17. или 18. вијека прије нове ере кориштен и као мјесто укопа мушке особе старости око 22 године, поријеклом из ,,степске популације која је долазила овдје“. Преко њега је насута огромна количина покривке и што чини хумку која је заравњена развлачењем земље пољопривредним радовима.
Вјероватно се, како је појаснио Гаврановић, ради о врло важнимособама. Према његовим ријечима генетска структура укопане особе тек треба да буде истражена, док је на спаљеним скелетима то немогуће урадити.
Укупно је 42 археолога радило на пет локалитета у Србији и БиХ.
„Радило се у Лесковцу, Нишу, Бору, Бијељини и Зеници гдје смо покушали, до сада непознате археолошке ствари да расвијетлимо, путем истраживања, снимања, а сад и визуелизације путем плаката за ширу публику. Истраживали смо прве сједилачке заједнице на Балкану прије 6000 година, преко бакарног и бронзаног доба и дошли смо до фасцинантних открића као што је ово у Бијељини“, рекао је Гаврановић.
![](/UcitaneSlike/Emir/2023/Jun/jul/IMG_2178.jpg)
На основу резултата ових истраживања покренута су три нова пројект који ће се реализовати у наредне четири године, а који се баве Лесковачким крајем, подручјем Бора, Бијељине и Зенице
Најинтересантнији ће, поново, бити локалитет на подручју Семберије – Мухарике за који геомагнетска истраживања показују да се можда ради о структурама са правилним распоредом. Около је јарак у чијој средини је вјероватно гробна комора са пратећим структурама. О чему се заиста ради показаће најављена истраживања.
Директор Музеја Семберије Момчило Копривица је изразио је задовољство новим спознајама о почецима пољопривреде на Балкану те техникама и обредима кремирања у бронзано доба
Изложбу, која има и пратећи видео материјал, отворио је за посјете савјетник градоначелнике Бијељине Радослав Остојић.
Поставка Аустријског културног форума и Музеја Семберије биће отворена до 29. јула 2023. године.
Семберија инфо - З. Кусмук
У склопу истраживачког пројекта Фонда за унапређење научног рада вечерас је у Музеју Семберије у Бијељини отворена изложба „Визуализација непознатог Балкана", која презентује археолошкаископавања у Босни и Херцеговини и Србији од 2019. до 2021. године које је провео Аустријски археолошки институт (ÖАИ) Аустријске научне академије (ÖАW) заједно са локалним партнерима.
![](/UcitaneSlike/Emir/2023/Jun/jul/IMG_2180.jpg)
Приказани су налази са пет локалитета који обухватају вријеме од неолита до раног жељезног доба међу којима је и хумка на подручју Новог Села. Она, према ријечима Др Мариа Гаврановића, замјеника директора Аустријског археолошког института, представља научну сензацију, јер су на простору Семберије пронађени овакви остаци из доба неолита.
![](/UcitaneSlike/Emir/2023/Jun/jul/IMG_2177.jpg)
„Оно што смо пронашли на подручју Бијељине је превазишло сва нашаочекивања и направило је одјека у научној заједници. У великим хумкама источно од Бијељине, које досада уопште нису помињане у научној литератури, а нама су биле занимљиве узвисине тог облика у равници, у ископавањима 2019. и 2021, године открили смо да оне представљају ритуална мјеста. Ту су прије 5 000 година или 2500 година п.н.е. људске заједнице са овог простора сахрањивале своје мртве које су спаљивали и при томе су рађене одређене ритуалне радње“, појаснио је Гаврановић.
Исти локалитет је у периоду 17. или 18. вијека прије нове ере кориштен и као мјесто укопа мушке особе старости око 22 године, поријеклом из ,,степске популације која је долазила овдје“. Преко њега је насута огромна количина покривке и што чини хумку која је заравњена развлачењем земље пољопривредним радовима.
Вјероватно се, како је појаснио Гаврановић, ради о врло важнимособама. Према његовим ријечима генетска структура укопане особе тек треба да буде истражена, док је на спаљеним скелетима то немогуће урадити.
Укупно је 42 археолога радило на пет локалитета у Србији и БиХ.
„Радило се у Лесковцу, Нишу, Бору, Бијељини и Зеници гдје смо покушали, до сада непознате археолошке ствари да расвијетлимо, путем истраживања, снимања, а сад и визуелизације путем плаката за ширу публику. Истраживали смо прве сједилачке заједнице на Балкану прије 6000 година, преко бакарног и бронзаног доба и дошли смо до фасцинантних открића као што је ово у Бијељини“, рекао је Гаврановић.
![](/UcitaneSlike/Emir/2023/Jun/jul/IMG_2178.jpg)
На основу резултата ових истраживања покренута су три нова пројект који ће се реализовати у наредне четири године, а који се баве Лесковачким крајем, подручјем Бора, Бијељине и Зенице
Најинтересантнији ће, поново, бити локалитет на подручју Семберије – Мухарике за који геомагнетска истраживања показују да се можда ради о структурама са правилним распоредом. Около је јарак у чијој средини је вјероватно гробна комора са пратећим структурама. О чему се заиста ради показаће најављена истраживања.
![](/UcitaneSlike/Emir/2023/Jun/jul/IMG_2176.jpg)
Директор Музеја Семберије Момчило Копривица је изразио је задовољство новим спознајама о почецима пољопривреде на Балкану те техникама и обредима кремирања у бронзано доба
Изложбу, која има и пратећи видео материјал, отворио је за посјете савјетник градоначелнике Бијељине Радослав Остојић.
Поставка Аустријског културног форума и Музеја Семберије биће отворена до 29. јула 2023. године.
Семберија инфо - З. Кусмук