Музеј Семберије - Отворена изложба о Милици Бабић Андрић, првој српској костимографкињи
![](/UcitaneSlike/mladen/2023/Februar/Muzej.jpg)
У Музеју Семберије вечерас је отворена изложба о Милици Бабић Андрић, првој српској костимографкињи и универзитетском професору, рођеној у Шамцу, коју је приредио Центар за културу Шамац.
Миланка Благојевић, директорица Центра за културу Шамац, аутор ове изложбе, каже да је изложба настала у склопу Фестивала “Милица” покренутог први пут прошле године у Шамцу.
![](/UcitaneSlike/mladen/2023/Februar/Muzej_Milanka.jpg)
“Наш рад на популаризацији личности и дјела Милице Бабић Андрић резултирао је и овом изложбом. Она је остала некако у сјенци, у јавности је упамћена само као супруга нашег нобеловца Иве Андрића, иако је тридесет година радила као први школовани српски костимограф у Народном позоришту у Београду. Радила је од 1930. до 1960. године у Народном позоришту и опремила је више од 300 позоришних представа. У њеном родном граду, све до прошле године, није ништа урађено на бољем упознавању њене личности и дјела. Чак је и њена родна кућа срушена, да би се изградила једна стамбена зграда. Моја жеља је била да освијетлимо њен рад и име и да фокус ставимо на дугогодишњи рад Милице Бабић Андрић у позоришту. Министарство просвјете и културе препознало је значај личности Милице Бабић Андрић и сврстана је у ред значајних личности Републике Српске, уз Ћопића, Дучића, Кочића и друге. На иницијативу Министарства просвјете и културе одобрена су и средства за изградњу и опремање Спомен - собе Малице Бабић Андрић у Шамцу, коју ћемо отворити у априлу”, каже Миланка Благојевић, истичући да је ова изложба отворила “Андрићеве дане” прошле године, у октобру, у Травнику, у родној кући Иве Андрића. Дио грађе, скице, фотографије, писма, за ову изложбу уступио је и Народни музеј у Београду, као и Музеј позоришних уметности Србије, гдје се чува значајна грађа, везана за рад Милице Бабић Андрић.
![](/UcitaneSlike/mladen/2023/Februar/Muzej_Milanka_2.jpg)
Горан Никић, коаутор изложбе, запослен у Центру за културу у Шамцу подсјећа да је својевремено била покренута петиција против рушења куће у којој је рођена Милица Бабић.
![](/UcitaneSlike/mladen/2023/Februar/Muzej_Goran.jpg)
“Изненађен сам позитивним реаговањем јавности након што је покренута иницијатива за изградњу Спомен - собе посвећене Милици Бабић Андрић у Шамцу. Велики је допринос и Епархије зворничко - тузланске која је дала на кориштење објекат у којем ће бити смјештена Спомен - соба. На тај начин биће сачувано вриједно културно насљеђе и културно благо нашег народа”, каже Никић.
Тања Лазић, музејски савјетник у Музеју Семберије изјавила је да је изложба о Милици Бабић Андрић прва изложба која је отворена у 2023. години у просторијама Музеја.
![](/UcitaneSlike/mladen/2023/Februar/Muzej_1.jpg)
“Значај изложбе је у томе што нас упознаје са обимним стваралачким радом Милице Бабић Андрић. Изложба ће бити отворена до 10. марта. Музеј Семберије је власник легата Родољуба Чолаковића и Милице Зорић Чолаковић, који су били велики пријатељи са Ивом Андрићем и Милицом Бабић Зорић”, истакла је Тања Лазић.
(Семберија Инфо)
Миланка Благојевић, директорица Центра за културу Шамац, аутор ове изложбе, каже да је изложба настала у склопу Фестивала “Милица” покренутог први пут прошле године у Шамцу.
![](/UcitaneSlike/mladen/2023/Februar/Muzej_Milanka.jpg)
“Наш рад на популаризацији личности и дјела Милице Бабић Андрић резултирао је и овом изложбом. Она је остала некако у сјенци, у јавности је упамћена само као супруга нашег нобеловца Иве Андрића, иако је тридесет година радила као први школовани српски костимограф у Народном позоришту у Београду. Радила је од 1930. до 1960. године у Народном позоришту и опремила је више од 300 позоришних представа. У њеном родном граду, све до прошле године, није ништа урађено на бољем упознавању њене личности и дјела. Чак је и њена родна кућа срушена, да би се изградила једна стамбена зграда. Моја жеља је била да освијетлимо њен рад и име и да фокус ставимо на дугогодишњи рад Милице Бабић Андрић у позоришту. Министарство просвјете и културе препознало је значај личности Милице Бабић Андрић и сврстана је у ред значајних личности Републике Српске, уз Ћопића, Дучића, Кочића и друге. На иницијативу Министарства просвјете и културе одобрена су и средства за изградњу и опремање Спомен - собе Малице Бабић Андрић у Шамцу, коју ћемо отворити у априлу”, каже Миланка Благојевић, истичући да је ова изложба отворила “Андрићеве дане” прошле године, у октобру, у Травнику, у родној кући Иве Андрића. Дио грађе, скице, фотографије, писма, за ову изложбу уступио је и Народни музеј у Београду, као и Музеј позоришних уметности Србије, гдје се чува значајна грађа, везана за рад Милице Бабић Андрић.
![](/UcitaneSlike/mladen/2023/Februar/Muzej_Milanka_2.jpg)
Горан Никић, коаутор изложбе, запослен у Центру за културу у Шамцу подсјећа да је својевремено била покренута петиција против рушења куће у којој је рођена Милица Бабић.
![](/UcitaneSlike/mladen/2023/Februar/Muzej_Goran.jpg)
“Изненађен сам позитивним реаговањем јавности након што је покренута иницијатива за изградњу Спомен - собе посвећене Милици Бабић Андрић у Шамцу. Велики је допринос и Епархије зворничко - тузланске која је дала на кориштење објекат у којем ће бити смјештена Спомен - соба. На тај начин биће сачувано вриједно културно насљеђе и културно благо нашег народа”, каже Никић.
Тања Лазић, музејски савјетник у Музеју Семберије изјавила је да је изложба о Милици Бабић Андрић прва изложба која је отворена у 2023. години у просторијама Музеја.
![](/UcitaneSlike/mladen/2023/Februar/Muzej_1.jpg)
“Значај изложбе је у томе што нас упознаје са обимним стваралачким радом Милице Бабић Андрић. Изложба ће бити отворена до 10. марта. Музеј Семберије је власник легата Родољуба Чолаковића и Милице Зорић Чолаковић, који су били велики пријатељи са Ивом Андрићем и Милицом Бабић Зорић”, истакла је Тања Лазић.
(Семберија Инфо)